Celkem 63 miliard eur. Tolik ostatní svět zaplatil Rusku za fosilní paliva od 24. února, tedy ode dne, kdy ruská vojska vtrhla na území Ukrajiny a spustila tím ničím nevyprovokovanou agresi. K takové částce se dopočítala finské Centre for Research on Energy and Clean Air (CREA). Varující je nárůst exportu zemního plynu z Ruska v posledních dvou měsících.
Hlavním odběratelem jsou země Evropské unie, které Rusku za poslední dva měsíce zaplatily za fosilní paliva 44 miliard eur. Na prvních místech lze nalézt Německo (9,1 miliardy eur), Itálii (6,9 mld.), Nizozemsko (5,6 mld.) a Francii (3,8 mld.). Z mimoevropských zemí vede Čína s platbami 6,7 miliardy eur následovaná Tureckem (4,1 mld.). Česká republika je v celkovém pořadí na patnáctém místě.
Jistý odpor ke „krvavým uhlovodíkům“ z Ruska dala část odběratelů jasně najevo. Dodávky ruského uhlí do zemí Evropské unie v posledních dvou měsících klesly o 40 procent a ropy včetně ropných produktů o 20 procent oproti stejně dlouhému období před válkou. Nepříjemným faktem je, že odběr ruského zemního plynu naopak vzrostl – potrubní cestou o 10 procent, dodávky zkapalněného plynu (LNG) na lodích o 20 procent.
Změnil se totiž přístup obou stran. Zatímco v období od října do února Rusové export plynu uměle omezovali a vyhnali cenu prudce nahoru, od konce února naopak vyvážejí velmi ochotně (tedy až na zastavení dodávek do Polska a Bulharska v tomto týdnu). Evropské země dovoz navyšují ve snaze naplnil skoro prázdné podzemní zásobníky.
![](https://ekonomickydenik.cz/wp-content/uploads/2022/04/rusko-hlavni-importeri-paliv.png)
Žádné etické zábrany evidentně nemají některé mimoevropské země. Vývoz ruské ropy do zemí mimo EU totiž ve sledovaném období podle studie CREA vzrostl o 20 procent, uhlí o 30 a zkapalněného plynu dokonce o 80 procent. Zvýšený provoz lze sledovat hlavně na lodních trasách z Ruska do Indie, Číny, Jižní Koreje a Egypta.
Jak uvedl na konci března web oilprice.com, export ropy z Ruska klesl na 3,63 milionu barelů denně, tedy o 27 procent oproti stavu před agresí na Ukrajině. Propad mohl být větší, pokud by ruskou ropu ve „slevové akci“ neskupovaly Indie a Čína. Na trhu se totiž obchoduje běžně s 30procentní slevou oproti severomořské ropě typu Brent.
(dtr)