Írán a francouzská energetická skupina Total, která řídí mezinárodní konsorcium společně s čínskou firmou CNPCI, dnes podepsaly 20letý kontrakt v hodnotě 4,8 miliardy dolarů (téměř 110 miliard korun) na rozvoj největšího světového pole zemního plynu Jižní Pars. Je to první západní investice do íránské energetiky od roku 2015, kdy Teherán uzavřel dohodu o omezení svého jaderného programu se západními mocnostmi. Informovaly o tom světové agentury.
Total se podpisem uvedené smlouvy stává první západní společností tohoto energetického sektoru, která se do Íránu vrátí. „Touto velkou dohodou Total oficiálně zahájil novou etapu v historii partnerství naší země s Íránem,“ prohlásil generální ředitel společnosti Patrick Pouyanne.
Francouzský partner se na projektu o kapacitě 400.000 barelů ropného ekvivalentu denně podílí 50,1 procenta a čínský 30 procenty, íránská společnost Petropars pak drží 19,9 procenta. Náklady na první fázi rozvoje pole budou podle kalkulací Totalu činit zhruba dvě miliardy dolarů a společnosti předpokládají, že plyn z něho bude dodáván na íránský trh od roku 2021. Celkové náklady na projekt se odhadují na 4,8 miliardy dolarů.
Írán má čtvrté největší ropné rezervy na světě a v zásobách plynu je na druhé příčce. O pole Jižní Pars se dělí s Katarem. Po zrušení sankcí Írán už podepsal několik dohod o společném podnikání se západními firmami, miliardové kontrakty uzavřely například výrobci letadel Boeing Co. a Airbus s Iran Air.
Rozvoj pole Jižní Pars začal už v 90. letech minulého století a společnost Total patřila k největším investorům. Nyní podepsala předběžnou dohodu už 8. listopadu loňského roku, den po vítězství Donalda Trumpa v amerických prezidentských volbách. Total konečné rozhodnutí o investici odkládal, protože čekal, jak se zachová Trumpova administrativa. Spojené státy byly mezi šesti zeměmi, které ukončily letité spory o íránský jaderný program dohodou, jež protiíránské sankce ruší výměnou za zpomalení jaderného programu v Íránu. Program je stále přísně monitorován a nesmí být vojensky zaměřený.
Kontrakt byl nyní uzavřen navzdory nepřátelskému postoji Washingtonu a nedávnému schválení návrhu nových sankcí vůči Íránu americkým Senátem. Hlasovat o něm bude ještě Sněmovna reprezentantů a aby se stal zákonem, potřebuje podpis prezidenta Donalda Trumpa.
–čtk–