Jak nejlépe a pro zastupitele nejbezpečněji (z hlediska zákona o zadávání veřejných zakázek a případného trestního postihu) nakoupit energetické komodity. To radili zástupcům veřejných zadavatelů z ministerstev, krajských úřadů a vedení měst i obcí právníci, dohodci i zástupci komoditní burzy na konferenci Ekonomického deníku „Efektivní a bezpečné nákupy energií pro veřejnou a státní správu“.
Tisíce veřejných zadavatelů, ministerstev, krajů, měst a obcí, řeší problém nákupu plynu a elektřiny. Na výběr mají několik způsobů: otevřenou soutěž, e-aukci nebo nákup přes komoditní burzu. Účastníci konference Efektivní a bezpečné nákupy energií konané 24. 4. 2019 v Praze se shodli na tom, že třetí varianta burzovního nákupu je zejména pro veřejné zadavatele nejvýhodnější. Tento fakt potvrzuje i zájem zákazníků z veřejného sektoru. Na Českomoravské komoditní burze Kladno, která soustředí přes 90 procent burzovních nákupů koncovými zákazníky v ČR, nakupují všechna ministerstva, většina krajů, tisíce měst a obcí i instituce, jako je Česká televize a Český rozhlas.
Základní možností pro nákup energií, která je dle zákona o veřejných zakázkách vždy k dispozici, je otevřené zadávací řízení. V něm je zadavatel zodpovědný za přípravu dokumentace, stanovení kvalifikačních požadavků i výběr vítězného dodavatele s cenou jako klíčovým kritériem. Tento způsob je ale velmi náročný na administrativu a soutěžící dodavatelé mají celou řadu nástrojů, jak nákup zdržet. „I v případě, že zadavatel připraví perfektní dokumentaci, dodavatel, zejména ten, který v soutěži neuspěl, má moc celý proces úspěšně zkomplikovat,“ upozorňuje Petr Rudolf z advokátní kanceláře AK Kruták&Partners.
Další možností je e-aukce. Ta částečně eliminuje problém se zdržováním ze strany dodavatelů, je ale administrativně náročná a není zárukou soutěže mezi větším množstvím uchazečů. To potvrzuje zkušenost České televize. Martin Rajman, vedoucí centrálních nákupů ČT, uvedl: „E-aukci energií pro ČT jsme organizovali v roce 2014. Z osmi zájemců bylo šest vyřazeno, protože nesplnili běžné kvalifikační podmínky, a soutěžili pouze dva. Získali jsme sice dobrou cenu, ale naše očekávání ohledně e-aukce jako vhodného nástroje nebyla zcela naplněna. Od roku 2015 proto nakupujeme energie přes komoditní burzu.“
![](https://ekonomickydenik.cz/wp-content/uploads/2019/04/maw_5253.jpg)
Většinu poptávky zákazníků z veřejného sektoru po energiích řeší v současnosti nákupy přes komoditní burzu, z toho přes 90 procent nákupů se realizuje přes Českomoravskou komoditní burzu Kladno (ČMKBK), která tak fakticky plní úlohu centrálního tržního místa. Její cenové kurzy energií jsou využívány i pro stanovení ceny obvyklé. Vedle veřejných zadavatelů na ní nakupuje energie i několik set českých soukromých firem. Na burze aktivně působí 12 renomovaných dodavatelů, což zaručuje nejvyšší možnou míru cenové konkurence. „Přes ČMKBK se zobchoduje bezmála 7miliónů MWh za rok v ceně přes 6 miliard Kč ročně. Máme již 6262 účastníků trhu,“ uvádí místopředseda Českomoravské komoditní burzy Kladno Jaromír Čermák.
Příklady z praxe
S centralizovanými nákupy má zkušenosti i Karlova univerzita, jejíž odbor veřejných zakázek na konferenci zastupoval Zdeněk Cvejn, který má s burzovními nákupy zkušenosti z Ministerstva vnitra, kde dlouho působil. Nyní je šéfem centrálních nákupů naší nejstarší univerzity. Její situace je poněkud specifická tím, že její pracoviště mají poměrně značnou míru samostatnosti, a to i z hlediska zadávání veřejných zakázek. UK nicméně provádí centralizované nákupy na dodávky a služby tam, kde to vede k jasným úsporám. „Jedná se např. o bankovní služby, mobilní telefony, některé poradenské služby, pojištění, SW licence, kancelářský papír a právě také dodávky elektrické energie a zemního plynu. Naše roční spotřeba je kolem 110 tisíc MWh a celková nakumulovaná úspora za prvních šest let nákupu přes burzu představuje 250 mil Kč,“ řekl Cvejn.
Konkrétní nevýhody otevřeného výběrového řízení s obálkovou metodou představil Martin Rajman, vedoucí centrálního nákupu z České televize. „Je to způsob, jak energii koupit draze, administrativně náročně a zdlouhavě,“ řekl. Ke snížení časové a administrativní náročnosti nevedla podle Rajmana ani elektronická aukce, a proto Česká televize již od roku 2016 kupuje energie na burze.
Pozitivní zkušenosti s nákupem přes burzu potvrdil i řečník za státní samosprávu, konkrétně bývalý starosta města Desná a zároveň bývalý náměstek hejtmana Libereckého kraje Marek Pieter. „Nejnáročnější je stanovit den nákupu,“ řekl. „Jak poznat, kdy je cena nejnižší? Je to trochu jako věštění z křišťálové koule. Hodně proto komunikujeme s dohodcem, který má v tomto zkušenosti.“ Pieter považuje za výhodné, když se k nákupu přidají i malé obce a města: „Při vyšším objemu lze dosáhnout výhodnější ceny,“ uvedl.
Zdeněk Fousek, bývalý vedoucí národního týmu vyjednávajícího vstup ČR do EU za oblast energetiky, přiblížil specifika energetického trhu v ČR a jeho očekávaný budoucí vývoj. „Rozhodně se vyplatí průběžně sledovat vývoj ceny energií,“ doporučil. „Za poslední tři roky došlo ke zdražení ceny elektrické energie o 80% a riziko dalšího výrazného zvyšování je vysoké. Pokud dojde k dílčímu poklesu cen, je třeba ihned jednat.“ Jako hlavní faktor ovlivňující cenu elektrické energie uvedl obchod s emisními povolenkami, jejichž cena je však politickým rozhodnutím a vývoj nelze předvídat. Situaci komplikuje také provázanost českého trhu s děním na trhu německém a značná závislost na hnědém uhlí a jaderné energetice jako hlavními zdroji energie. „Pokud nastane vhodný čas, nebojte se fixovat ceny. To, že jste v minulosti ušetřili, není vaše zásluha, takový byl vývoj ceny. Teď se ale můžete zasloužit o to, že cena za dodávky příliš neporoste,“ uvedl Fousek na závěr.
Poslední blok zahájil senátor a starosta Chrastavy Michael Canov, který účastníky pozdravil z videa, v němž vysvětluje dva případy, v nichž porazil energetické šmejdy. Podívejte se na video shrnující jeho boj s právníky neférových společností, který je v energetické branži dobře znám. Může posloužit jako příklad pro jiné obce a města.
Helena Sedláčková