Komise dnes zveřejnila své posouzení návrhů plánů, které členské státy vypracovaly pro provádění cílů energetické unie EU, především dohodnutých cílů EU v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030.
Komise ve svém hodnocení shledala, že vnitrostátní plány již představují značné úsilí, ale poukázala na některé oblasti, v nichž existuje prostor pro zlepšení, zejména pokud jde o cílená a individualizovaná opatření, která by umožnila dosáhnout cílů pro rok 2030 a směřovat v dlouhodobějším horizontu ke klimatické neutralitě. Evropská unie je první významnou ekonomikou, která zavedla právně závazný rámec pro splnění příslibů, které učinila v Pařížské dohodě, a členské státy vůbec poprvé vypracovaly návrhy integrovaných vnitrostátních plánů pro klima a energetiku. Současné plány však nejsou dostatečné, ani pokud jde o obnovitelnou energii, ani o energetickou účinnost, celkových cílů EU v oblasti klimatu a energetiky proto nelze dosáhnout, aniž by si všichni stanovili vyšší ambice.
Místopředseda Komise odpovědný za energetickou unii Maroš Šefčovič na toto téma
![](https://ekonomickydenik.cz/wp-content/uploads/2015/11/maros-sefcovic-300x192.jpg)
uvedl: „Tyto první vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu představují vnitrostátní rozměr energetické unie. Všechny členské státy předkládají stejně jako EU politiky pro integrovanou transformaci v oblasti klimatu a energetiky v desetileté perspektivě. Všechny členské státy vypracovaly v relativně krátkém čase kvalitní návrhy, ale žádný návrh není dokonalý. Do konce roku je třeba předložit konečné plány a naše doporučení ukazují, kde je třeba vyvinout větší úsilí: například stanovit náročnější cíle, podrobněji propracovat konkrétní téma, lépe upřesnit investiční potřeby nebo se více zaměřit na sociální spravedlnost. Jasnost a předvídatelnost jsou pro evropskou politiku v oblasti energetiky a klimatu skutečnou konkurenční výhodou. Proto je třeba této příležitosti využít a vnitrostátní plány kvalitně dopracovat.“
Komisař pro opatření v oblasti klimatu a energetiku Miguel Arias Cañete dodal: „V listopadu jsme navrhli, že by Evropská unie měla být do roku 2050 klimaticky neutrální. Ukazujeme cestu vpřed a jdeme po ní jako první. Jsem rád, že stále vyšší počet členských států sleduje naši iniciativu a pracuje na dosažení tohoto cíle. Prostudoval jsem návrhy vnitrostátních plánů a oceňuji úsilí vynaložené členskými státy. K dosažení dobré pozice EU pro boj proti změně klimatu a pro modernizaci hospodářství to však ještě nestačí a konečné plány musejí obsahovat ještě náročnější cíle. Vyzývám proto Radu, aby zahájila diskusi o hlavních prioritách, na něž Komise upozornila, a aby pomohla zajistit dostatečnou ambicióznost konečných plánů.“
Podle Svazu moderní energeticky Komise kritizovala v českém plánu hned několik bodů. Podíl obnovitelných zdrojů neroste požadovaným tempem, chybí kalkulace nákladů navrhovaných opatření a není jasné, zda se závazek vůbec podaří naplnit, neboť ministerstvo průmyslu vynechalo některé klíčové technologie, jako je například fotovoltaika. Česko má šest měsíců na to, aby svůj příspěvek k evropské klimatické politice napravilo. „Ministerstvo průmyslu jsme opakovaně upozorňovali, že je navržený podíl obnovitelných zdrojů příliš nízký. Evropská komise potvrdila naše obavy. V oblasti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů máme dokonce vůbec nejnižší cíl mezi státy EU. Přitom právě fotovoltaika by mohla přispět ke splnění českého podílu v rozvoji obnovitelných zdrojů za nejvýhodnějších podmínek pro spotřebitele,” komentuje výsledky posouzení návrhu Národního klimaticko-energetického plánu Evropskou komisí Martin Sedlák, programový ředitel Svazu moderní energetiky.
Podle dnešní zprávy EU je odhodlána splnit své závazky týkající se snížení emisí skleníkových plynů a zajistit svým občanům bezpečné, cenově dostupné a udržitelné zdroje energie. Vytvořili jsme jedinečný systém správy v oblasti energetiky a klimatu, v němž Unie a členské státy společně plánují a plní cíle pro rok 2030 a usilují o dosažení cenově efektivního přechodu ke klimaticky neutrálnímu hospodářství do roku 2050.
Komise se při analýze návrhů vnitrostátních plánů zaměřila na jejich souhrnný příspěvek k dosažení cílů energetické unie EU a cílů pro rok 2030. Ve své současné podobě však návrhy plánů nepředstavují dostatečný příspěvek ani v oblasti obnovitelné energie, ani v oblasti energetické účinnosti. U obnovitelné energie by rozdíl mohl činit až 1,6 procentního bodu. U energetické účinnosti by rozdíl mohl činit až 6,2 procentního bodu (pokud se bere v úvahu spotřeba primární energie) nebo 6 procentních bodů (pokud se bere v úvahu konečná spotřeba energie).
Dobrá zpráva je, že členské státy mají šest měsíců na to, aby náročnost svých vnitrostátních plánů zvýšily. Doporučení a podrobná hodnocení, která Komise vypracovala, by jim přitom měla pomoci s předložením konečných plánů do konce roku 2019 a s jejich efektivním prováděním v následujících letech. Vnitrostátní plány by měly podnikům a finančnímu sektoru zajistit jasnost a předvídatelnost, a tak stimulovat potřebné soukromé investice. Zároveň členským státům usnadní plánování financování z příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027.
-red-